Model Documentation
Model Detail
This document provides a complete overview of all element details. For simpler and more focused reports, simply copy this initial template and turn off the sections not required. 

JulioClaudian 
Type:		Package 
Status:		Proposed. Version 1.0. Phase 1.0.
Package:	Domain Model
Detail:		Created on 19.11.2005. Last modified on 21.5.2012
GUID:		{CF3FFABE-A28D-4356-B4C5-B86A5BCDFFA0}

JulioClaudian - (Class diagram) 
Created By:	miroslav.brousek on 11.1.2006
Last Modified:	30.5.2012
Version:		1.0. Locked: False
GUID:		{63A6269A-39CE-4f3e-A2DB-FD939A2A6DA5}

Figure: 1

Antonia ml.
Type:		Object    
Status:		Proposed.  Version 1.0.  Phase 1.0.
Package:	JulioClaudian     Keywords:   
Detail:		Created on 21.5.2012.  Last modified on 30.5.2012.
GUID:		{6A76F669-3064-4a83-A82B-B2F6AE5567CB}

Antonia Minor (PIR2 A 885), also known as Antonia the Younger or simply Antonia (31 January 36 BC - September/October AD 37) was the younger of two daughters of Roman politician Mark Antony and Octavia Minor. Tacitus Ann. 4.44.2 and 12.54.2 may have confused the two Antonia sisters (of whom the younger is far more famous). The problem is even more complex: an even older Antonia was born to a previous wife of Antony. That daughter is properly Antonia Maior (the Elder) while the woman usually called Antonia the Younger is in fact Antonia Tertia.
The woman usually called Antonia the Younger was the younger niece of the Emperor Augustus, sister-in-law of the Emperor Tiberius, paternal grandmother of the Emperor Caligula and Empress Agrippina the Younger, mother of the Emperor Claudius, and both maternal great-grandmother and paternal great-aunt of the Emperor Nero. She was additionally the maternal great-aunt of the Empress Valeria Messalina and Faustus Cornelius Sulla Felix, and paternal grandmother of Claudia Antonia, Claudia Octavia, and Britannicus.
Antonia is one of the most prominent Roman women. She is celebrated for her virtue and beauty. She was the youngest daughter to Octavia Minor and Mark Antony and was also the favorite niece of her mother’s younger brother, Rome’s first Emperor Augustus

Pozn.: Jedná se o převzatý text pro ověření technologie
Zdroj: Wikipedia

Connections
Connector	Source	Target	Notes	
Association   
Unspecified 
	 Public  
Antonia ml.
 	 Public  
<anonymous>

Association   
Unspecified 
	 Public  
Antonia ml.
 	 Public  
<anonymous>

 

Caligula
Type:		Object    
Status:		Proposed.  Version 1.0.  Phase 1.0.
Package:	JulioClaudian     Keywords:   
Detail:		Created on 21.5.2012.  Last modified on 30.5.2012.
GUID:		{4E021B01-B2BE-4c77-A030-AE8A7E7CE587}

Gaius Caesar Augustus Germanicus (31. srpna 12 – 24. ledna 41), všeobecně známý spíše pod přízviskem Caligula, byl římský císař vládnoucí od 16. března 37 až do okamžiku svého zavraždění o čtyři roky později. Panoval jako v pořadí třetí císař římské říše a byl členem julsko-klaudijské dynastie, založené Augustem.
Caligula byl syn Germanika, synovce a adoptivního syna císaře Tiberia, velice úspěšného generála, jenž náležel ve své době k nejpopulárnějším veřejným osobnostem Říma. Během otcových taženích v Germánii obdržel malý Gaius svoji přezdívku Caligula, znamenající „botička“. Po Germanikově smrti v Antiochii v roce 19 se Caligulova matka Agrippina starší vrátila se svými šesti dětmi do Říma, kde se zapletla do neustále se zhoršující rozepře s Tiberiem. Tento spor nakonec vyústil v pohromu celé její rodiny, v důsledku čehož se Caligula stal jejím jediným žijícím mužským příslušníkem. Nedotčen smrtícími intrikami Seiana a zdánlivě nevzrušen pohnutým osudem svých blízkých příbuzných, přijal v roce 31 Tiberiovo pozvání na ostrov Capri, kam se císař ukryl před okolním světem o pět let dříve. Po smrti svého prastrýce a adoptivního děda 16. března roku 37 se chopil moci.
Dochovalo se jen málo pramenů vztahujících se ke jeho vládě, jež ho popisují nejprve jako umírněného a váženého panovníka, ačkoli v pokročilejší fázi líčí jeho krutost, výstřednost a sexuální zvrácenost, znázorňujíce ho jako tyrana posedlého šílenstvím. Třebaže spolehlivost těchto zdrojů je obtížné hodnotit, je známo, že v průběhu své krátké vlády Caligula usiloval o zvýšení kompetencí principa, jelikož patrně uvažoval o nastolení autoritativnějšího způsobu řízení státu podle orientálního vzoru. Mnoho pozornosti vynaložil na ambiciózní stavební projekty, především na vybudování přepychových sídel určených pro vlastní potřebu. Vedle toho dal zřídit rovněž dva nové akvadukty zásobující vodou město Řím. Slibné počáteční období vyznačující se blahobytem bylo přerušeno četnými administrativními přehmaty vedoucími k hospodářské krizi a hladu. Caligula provedl různé veřejné reformy, jež však brzy vyprázdnily státní pokladnu. Mezinárodně politicky významnou událostí se stala anexe Mauretánie, jejíhož krále nechal zavraždit při jeho návštěvě Říma.
24. ledna roku 41 podlehl komplotu zorganizovanému důstojníky pretoriánské gardy, některými senátory a členy císařského dvora. Pokus římského senátu využít jeho smrti k obnovení římské republiky byl zmařen, když vojáci pretoriánské gardy prohlásili Caligulova strýce 

Pozn.: Jedná se o převzatý text pro ověření technologie
Zdroj: Wikipedia

Connections
Connector	Source	Target	Notes	
Association   
Unspecified 
	 Public  
<anonymous>
 	 Public  
Caligula

 

Claudius
Type:		Object    
Status:		Proposed.  Version 1.0.  Phase 1.0.
Package:	JulioClaudian     Keywords:   
Detail:		Created on 21.5.2012.  Last modified on 30.5.2012.
GUID:		{4CCA56F2-FA95-4d5e-A59F-04A905C9AD64}

Tiberius Claudius Caesar Augustus Germanicus Britanicus, občanským jménem Tiberius Claudius Drusus Nero Germanicus (1. srpna 10 př. n. l. – 13. října 54) byl římský císař z julsko-klaudijské dynastie, který vládl v letech 41–54 n. l.

Pozn.: Jedná se o převzatý text pro ověření technologie
Zdroj: Wikipedia

Connections
Connector	Source	Target	Notes	
Association   
Unspecified 
	 Public  
Claudius
 	 Public  
<anonymous>

Association   
Unspecified 
	 Public  
Claudius
 	 Public  
<anonymous>

 

Drusus st.
Type:		Object    
Status:		Proposed.  Version 1.0.  Phase 1.0.
Package:	JulioClaudian     Keywords:   
Detail:		Created on 21.5.2012.  Last modified on 30.5.2012.
GUID:		{0452315B-7821-4326-BD23-45DB8241C87E}

Nero Claudius Drusus (14. ledna 38 př. n. l. – 14. září 9 př. n. l.)., nazývaný také Drusus starší (latinsky Drusus maior) nebo jen Drusus, byl římským politikem a vojevůdcem, nevlastním synem Augusta. Jeho rodiči byli Livia Drusilla, Augustova žena, a její první manžel Tiberius Claudius Nero.

Pozn.: Jedná se o převzatý text pro ověření technologie
Zdroj: Wikipedia

Connections
Connector	Source	Target	Notes	
Association   
Unspecified 
	 Public  
Drusus st.
 	 Public  
<anonymous>

Association   
Unspecified 
	 Public  
Drusus st.
 	 Public  
<anonymous>

 

Germanicus
Type:		Object    
Status:		Proposed.  Version 1.0.  Phase 1.0.
Package:	JulioClaudian     Keywords:   
Detail:		Created on 21.5.2012.  Last modified on 30.5.2012.
GUID:		{752169F6-FCEC-4a0a-BCF8-CB9A496B66FB}

Nero Claudius Germanicus (24. května 15 př. n. l. – 10. října 19 n. l. v Antiochii nad Orontem) byl římský vojevůdce, proslavený svými vojenskými výpravami do Germánie. Je znám pod přezdívkou Germanicus, kterou obdržel v roce 9 na počest svého otce, jenž dosáhl v Germánii rovněž mnoha skvělých vítězství.

Pozn.: Jedná se o převzatý text pro ověření technologie
Zdroj: Wikipedia

Connections
Connector	Source	Target	Notes	
Association   
Unspecified 
	 Public  
Germanicus
 	 Public  
<anonymous>

Association   
Unspecified 
	 Public  
Germanicus
 	 Public  
<anonymous>

 

M. Antonius
Type:		Object    
Status:		Proposed.  Version 1.0.  Phase 1.0.
Package:	JulioClaudian     Keywords:   
Detail:		Created on 21.5.2012.  Last modified on 30.5.2012.
GUID:		{7FE19E1C-570C-4e4d-85F0-EF5D875E3A5A}

Marcus Antonius – (latinsky: M•ANTONIVS•M•F•M•N) – 83 př. n. l. – 30 př. n. l.) byl římský politik a vojevůdce. Byl význačný stoupenec Gaia Iulia Caesara, kterého podporoval jako vojenský velitel a úředník. Po Caesarově vraždě spolu s Octavianem a Markem Aemiliem Lepidem uzavřel politické spojenectví známé jako Druhý triumvirát. Triumvirát se rozpadl v roce 33 př. n. l. Konflikt mezi Octavianem a Antoniem vyústil roku 31 př. n. l. v poslední občanskou válku Římské republiky. Octavianus Antonia porazil v námořní bitvě u Actia a v krátké pozemní bitvě v Alexandrii. Antonius spáchal sebevraždu a jeho milovaná egyptská královna Kleopatra VII. spáchala krátce poté také sebevraždu.

Pozn.: Jedná se o převzatý text pro ověření technologie
Zdroj: Wikipedia

Connections
Connector	Source	Target	Notes	
Association   
Unspecified 
	 Public  
M. Antonius
 	 Public  
<anonymous>

 

Nero
Type:		Object    
Status:		Proposed.  Version 1.0.  Phase 1.0.
Package:	JulioClaudian     Keywords:   
Detail:		Created on 21.5.2012.  Last modified on 30.5.2012.
GUID:		{3C277A94-6EBC-40b7-96CE-6AEE9541C55F}

Nero Claudius Caesar Augustus Germanicus (rodným jménem Lucius Domitius Ahenobarbus; 15. prosince 37 – 9. června 68) byl římský císař pocházející z julsko-klaudijské dynastie a vládnoucí od 13. října 54 až do okamžiku své smrti. Nero byl synem Gnaea Domitia Ahenobarba a jeho manželky Agrippiny mladší. Trůnu se ujal po smrti svého strýce Claudia, jenž ho učinil svým nástupcem prostřednictvím adopce.
V průběhu jeho panování byla soustředěna pozornost na diplomacii, obchod a kulturní rozvoj. Správu říše ponechal nejprve na bedrech svých rádců, později se sám chopil řízení státu. Nakloněn umění, dal zbudovat četná divadla a podporoval konání různých her a uměleckých soutěží. Zahraničně-politicky nedošlo ke zvětšení velikosti říše dobytím nového území, avšak proběhlo několik nebezpečných konfliktů a vzpour. Krutost římských úředníků v Británii podnítila v roce 60 tamní kmeny k odboji, do jehož čela se postavila královna Boudicca. Mezi léty 58 až 63 muselo být vynaloženo nezměrné úsilí k zachování římské vážnosti při válce s parthskou říši. V Judeji propuklo v roce 66 rozsáhlé povstání, vyvolané tvrdostí Římanů a fanatismem Židů.
Jeho vláda je často spojována s tyranií a extravagancí, jelikož je znám nařízením mnoha poprav či sebevražd. Neblaze proslul zločiny spáchanými na svých příbuzných nebo blízkých, především vraždou vlastní matky Agrippiny, manželky Octavie, adoptivního bratra Britannika a vychovatele Seneky. Příslušníky urozených vrstev římské společnosti pohoršoval a zahanboval svým veřejným vystupováním v divadlech. V souvislosti s tím o něm panuje všeobecně rozšířené, třebaže nejspíše nepravdivé mínění, že zpíval a hrál na kitharu při velkém požáru Říma, který se udál v roce 64. Vinu za tuto pohromu přičítal křesťanům, vůči nimž rozpoutal jedno z prvních pronásledování. Sílící nepřátelství k němu vyústilo v rozsáhlé Pisonovo spiknutí, potlačené v roce 65. Když se proti němu po třech letech vzbouřili místodržitelé několika provincií a pretoriánská garda mu vypověděla poslušnost, ukončil Nero svůj život sebevraždou.
Všechny tyto skutečnosti jsou popisovány v hlavních dochovaných literárních zdrojích, dílech historiků Tacita, Suetonia a Cassia Diona. Jen málo antických autorů, jako třeba Lucanus nebo Seneca, líčí Nerona v poněkud příznivějším světle. Navzdory tomu ho některé z pramenů, včetně těch, jež jsou uvedeny výše, vystihují jako císaře požívajícího popularity prostého lidu, obzvláště v Řecku a ve východních provinciích. Jeho hodnocení se v současnosti stává problematickým, neboť určití moderní historikové zpochybňují hodnověrnost antických pramenů pojednávajících o jeho tyranských činech.

Pozn.: Jedná se o převzatý text pro ověření technologie
Zdroj: Wikipedia

Connections
Connector	Source	Target	Notes	
Association   
Unspecified 
	 Public  
Nero
 	 Public  
<anonymous>

 

T. Claudius
Type:		Object    
Status:		Proposed.  Version 1.0.  Phase 1.0.
Package:	JulioClaudian     Keywords:   
Detail:		Created on 21.5.2012.  Last modified on 30.5.2012.
GUID:		{333AAC17-8AFA-4068-A601-E135C2808D54}

Tiberius Claudius Nero (ca. 85 – 33 BC) was a member of the Claudian Family of ancient Rome. He was a descendant of the original Tiberius Claudius Nero a consul, son of Appius Claudius Caecus the censor. His father Drusus Claudius Nero served under Pompey in 67 BC, battling the pirate menace, and was famous for recommending that the members of the Catiline Conspiracy be confined. His mother was a descendant of the Claudian Family. His family was republican.
He was the father of the Roman Emperor Tiberius and Nero Claudius Drusus, father-in-law to Antonia Minor, grandfather to the Emperor Claudius, Germanicus, and Livilla, great-grandfather to the Emperor Caligula and Empress Agrippina the Younger, and great-great-grandfather to the Emperor Nero.

Pozn.: Jedná se o převzatý text pro ověření technologie
Zdroj: Wikipedia

Connections
Connector	Source	Target	Notes	
Association   
Unspecified 
	 Public  
T. Claudius
 	 Public  
<anonymous>

 

Tiberius
Type:		Object    
Status:		Proposed.  Version 1.0.  Phase 1.0.
Package:	JulioClaudian     Keywords:   
Detail:		Created on 21.5.2012.  Last modified on 30.5.2012.
GUID:		{86252A20-3005-4e25-B74F-3949B21CE0B4}

Tiberius Julius Caesar Augustus (rodným jménem Tiberius Claudius Nero; 16. listopadu 42 př. n. l. – 16. března 37) byl římský císař od roku 14 až do své smrti. Narodil se jako syn Tiberia Claudia Nerona a Livie Drusilly, přičemž pocházel ze starobylého a velice urozeného rodu Claudiů. Po rozvodu rodičů a nové svatbě matky se stal nevlastním synem Octaviana, který se pod jménem Augustus chopil moci jako první císař římské říše. Pozvolným cílevědomým provázáním Augustova rodu s Tiberiovým utužováním vzájemných příbuzenských svazků mezi členy jejich rodin vznikla julsko-klaudijská dynastie.
V mládí prokázal Tiberius znamenitý vojenský talent při vedení četných tažení při severní hranici impéria, často společně se svým bratrem Drusem, jenž roku 9 př. n. l. náhle zemřel. V pozdějším věku byl z politických důvodů přinucen k uzavření manželství s Augustovou dcerou Julií starší. Jistý čas strávil v zpočátku dobrovolném vyhnanství na ostrově Rhodos. Poté, co se směl vrátit do Říma, byl v roce 4 adoptován Augustem a ustaven jeho nástupcem. Pak se vypravil do Germánie, podílel se na potlačení povstání kmenů v Ilýrii a Panonii a věnoval se nápravě dopadů římské porážky v bitvě v Teutoburském lese.
Tiberius se ujal vlády po smrti svého adoptivního otce 19. srpna 14. V průběhu svého principátu provedl úsporné hospodářské reformy, v rámci nichž naplnil státní pokladnu penězi. Současně ukončil politiku vojenské expanze a omezil se na obranu stávajících hranic, v čemž mu byl nápomocen jeho synovec a adoptivní syn Germanicus. Na rozdíl od svého předchůdce nedokázal vycházet se senátem v obdobném souladu, neboť vztahy mezi ním a senátory zatěžovaly vzrůstající rozpory, v důsledku nichž nabývalo jeho panování stále více tyranské podoby. Po smrti Germanika a svého syna Drusa mladšího se rostoucí měrou spoléhal na bezohledného a ctižádostivého pretoriánského prefekta Seiana, do jehož rukou postupně svěřil faktické řízení státu. V roce 26 se stáhl z Říma do ústraní na ostrov Capri. Když Seianova moc dosáhla takových rozměrů, že ohrožovala samotného Tiberia, nechal ho starý císař roku 31 sesadit a následně popravit. Tiberiovým úmrtím v roce 37 přešla vláda na jeho prasynovce a Germanikova syna Caligulu.
Autoři reprezentující senátorskou historiografii, především Tacitus a Suetonius, podrobují Tiberia silné kritice a závěr jeho období vykreslují v ponurých barvách. Nicméně moderní badatelé zrevidovali jeho negativní hodnocení a vyzdvihují ho jako svědomitého a uvážlivého politika.

Pozn.: Jedná se o převzatý text pro ověření technologie
Zdroj: Wikipedia

Connections
Connector	Source	Target	Notes	
Association   
Unspecified 
	 Public  
Tiberius
 	 Public  
<anonymous>

Association   
Unspecified 
	 Public  
Tiberius
 	 Public  
<anonymous>

Association   
Unspecified 
	 Public  
Tiberius
 	 Public  
<anonymous>

 

Vipsania
Type:		Object    
Status:		Proposed.  Version 1.0.  Phase 1.0.
Package:	JulioClaudian     Keywords:   
Detail:		Created on 21.5.2012.  Last modified on 30.5.2012.
GUID:		{4C44186F-B6C7-43e0-9662-26E5252673C6}

Vipsania Agrippina (36 BC-20 AD) was the daughter of Marcus Vipsanius Agrippa from his first wife Pomponia Caecilia Attica, granddaughter of Cicero's friend and knight Titus Pomponius Atticus. Her maternal grandmother was a descendant of Marcus Licinius Crassus. By marriage, she was a great-niece to Quintus Tullius Cicero.
Octavian and her father betrothed her to Tiberius before her first birthday. In 20 BC or 16 BC she married Tiberius. Their son Drusus the Younger was born in 13 BC.
Agrippa died in March, 12 BC. He was married to Julia the Elder, daughter of Augustus. Augustus forced Tiberius to divorce Vipsania and marry Julia. Tiberius reportedly loved Vipsania and disapproved of Julia. Vipsania was at the time pregnant, and from the shock lost the baby.
Tiberius divorced her against his will in 11 BC (non sine magno angore animi, Suetonius Vita Tiberii 7), and never ceased to rue his action. On one occasion Tiberius caught sight of Vipsania and followed her with an intent and tearful gaze (Suetonius, ibid.). Precautions were taken to avoid further embarrassing meetings with her.
In 11 BC she married Gaius Asinius Gallus Saloninus[1], a Senator and son of the famous orator Gaius Asinius Pollio. They had at least six sons. Vipsania Agrippina died in AD 20, a few days after the ovation of her son Drusus,[2] which took place on 28 May.
Tiberius hated Gallus, not least because Gallus claimed that Drusus was his own son. In 30, at Tiberius' instigation, the Senate was to declare Gallus a public enemy (Cassius Dio 58.3). He died in prison in 33, of starvation.

Pozn.: Jedná se o převzatý text pro ověření technologie
Zdroj: Wikipedia

Connections
Connector	Source	Target	Notes	
Association   
Unspecified 
	 Public  
Vipsania
 	 Public  
<anonymous>

 

Augustus 
Type:		Package 
Status:		Proposed. Version 1.0. Phase 1.0.
Package:	JulioClaudian
Detail:		Created on 21.5.2012. Last modified on 21.5.2012
GUID:		{67C0AB60-6B5F-4467-AA31-E30CD40A7BFA}

Augustus - (CompositeStructure diagram) 
Created By:	miroslav.brousek on 30.5.2012
Last Modified:	30.5.2012
Version:		1.0. Locked: False
GUID:		{F11B04A3-17D2-49c8-B973-D670D1BC258A}

Figure: 2

Agrippa Postumus
Type:		Object    
Status:		Proposed.  Version 1.0.  Phase 1.0.
Package:	Augustus     Keywords:   
Detail:		Created on 21.5.2012.  Last modified on 30.5.2012.
GUID:		{785D2B95-D32A-4712-8365-B69FA3BD4995}

17 př. n.l. - 2 n.l.
Marcus Vipsanius Agrippa Postumus (26 June 12 BC – 20 August AD 14), also known as Agrippa Postumus or Postumus Agrippa, was a son of Marcus Vipsanius Agrippa and Julia the Elder. His maternal grandparents were Roman Emperor Augustus and his second wife Scribonia.[1]
Born after his father's death (hence the name), he was adopted by the emperor Augustus. For a period he was heir to the throne of Augustus, but in unclear circumstances he was arrested and exiled. Around the time of Augustus' death he was executed by his guards.

Pozn.: Jedná se o převzatý text, pro ověření technologie
Zdroj: Wikipedia

Agrippina ml.
Type:		Object    
Status:		Proposed.  Version 1.0.  Phase 1.0.
Package:	Augustus     Keywords:   
Detail:		Created on 21.5.2012.  Last modified on 30.5.2012.
GUID:		{9E9EEBFA-C659-46c5-9DB9-C506FB5E8E62}

Iulia Agrippina (6. listopadu 15 nebo 16, Oppidum Ubiorum, dnes Kolín nad Rýnem[1] – březen 59, Kampánie), zvaná na odlišení od své matky Agrippina mladší (latinsky Agrippina minor), byla dcera vojevůdce Germanika a Agrippiny starší, dcery Marka Vipsania Agrippy a vnučky Augusta. Její syn Nero se stal v pořadí pátým římským císařem, ona sama byla pět let provdána za čtvrtého císaře Claudia.

Pozn.: Jedná se o převzatý text, pro ověření technologie
Zdroj: Wikipedia

Connections
Connector	Source	Target	Notes	
Association   
Unspecified 
	 Public  
Agrippina ml.
 	 Public  
<anonymous>

Association   
Unspecified 
	 Public  
Agrippina ml.
 	 Public  
<anonymous>

 

Agrippina st.
Type:		Object    
Status:		Proposed.  Version 1.0.  Phase 1.0.
Package:	Augustus     Keywords:   
Detail:		Created on 21.5.2012.  Last modified on 30.5.2012.
GUID:		{22FABF5C-B43A-417e-BDB7-E741FBED17B0}

Vipsania Agrippina or most commonly known as Agrippina Major or Agrippina the Elder (Major Latin for the elder, Classical Latin: AGRIPPINA•GERMANICI,[3] 14 BC – 17 October 33) was a distinguished and prominent Roman woman of the first century AD. Agrippina was the wife of the general and statesman Germanicus and a relative to the first Roman Emperors.
She was the second granddaughter of the Emperor Augustus,[4] sister-in-law, stepdaughter and daughter-in-law of the Emperor Tiberius, mother of the Emperor Caligula, maternal second cousin and sister-in-law of the Emperor Claudius and the maternal grandmother of the Emperor Nero.

Pozn.: Jedná se o převzatý text pro ověření technologie
Zdroj: Wikipedia

Connections
Connector	Source	Target	Notes	
Association   
Unspecified 
	 Public  
Agrippina st.
 	 Public  
<anonymous>

 

Augustus
Type:		Object    
Status:		Proposed.  Version 1.0.  Phase 1.0.
Package:	Augustus     Keywords:   
Detail:		Created on 21.5.2012.  Last modified on 30.5.2012.
GUID:		{EF77FDE9-73BF-4a56-A80F-D820567A4F71}

alskdjfhalsdjhfalskdjfhlaksjdfhalksz,xcvaskdjzzxc,mnasdvkabvzx
Augustus (latinsky: IMPERATOR•CAESAR•DIVI•FILIVS•AVGVSTVS; 23. září 63 př. n. l. v Římě jako Gaius Octavius – 19. srpna 14 n. l. v Nole poblíž Neapole), známý také jako Gaius Iulius Caesar Octavianus (česky Oktavián), byl prvním císařem římské říše a zakladatelem julsko-klaudijské dynastie, který vládl od roku 27 př. n. l. až do své smrti v roce 14.
Mladý Octavius byl adoptován svým prastrýcem Gaiem Juliem Caesarem a po jeho zavraždění o březnových idách roku 44 př. n. l. zahájil svoji politickou kariéru. V následujícím roce se spojil s Markem Antoniem a Markem Aemiliem Lepidem v tzv. druhém triumvirátu. Nicméně po zdolání Caesarových vrahů se triumvirové postavili proti sobě. Lepidus byl přinucen k odchodu do ústraní, zatímco Antonius spáchal sebevraždu poté, co Octavianus porazil jeho vojsko v bitvě u Actia v roce 31 př. n. l.
Po svém vítězství Octavianus formálně obnovil republiku (restitutio rei publicae) přenecháním vlády římskému senátu. Ve skutečnosti si však podržel veškerou moc ve státě. Ovšem na rozdíl od Caesara nebo Sully nezastával diktaturu, nýbrž se domohl celé řady různých doživotních pravomocí a titulů, čímž provedl transformaci římské formy vlády z republiky v monarchii v podobě principátu. Tato změna znamenala nejen začátek téměř čtyřicetiletého období Augustovy císařské vlády, nýbrž počátek zcela nové epochy římských dějin. Jeho vláda byla podepřena materiálními zisky v zahraničních výbojích, vytvořením patronátních vztahů s tisíci loajálních vojáků a veteránů, autoritou mnoha poct udělených senátem a respektem lidu, jemuž po mnoha desetiletích občanských válek zajistil bezpečí a blahobyt. Augustus kontroloval většinu legií, kteroužto hrozivou ozbrojenou mocí si vynucoval a uplatňoval svoji vůli v senátu.
Augustovou vládou započala dlouhá etapa míru a prosperity známá jako Pax Romana („římský mír“), které se navzdory pokračujícím pohraničním konfliktům středomořský svět těšil po dobu více než dvou staletí. Augustus posunul hranice římského státu a dále je zabezpečil vytvořením mnoha klientských království a diplomatickým sjednáním míru s parthskou říší. Reformoval římský systém daní, dal rozšířit síť silnic, přestavět řadu měst, založil stálou armádu a pretoriánskou gardu. Po své smrti byl Augustus prohlášen senátem za boha, jenž byl uctíván Římany, a měsíc Sextilis byl na jeho počest oficiálně přejmenován na august.

Pozn.: Jedná se o převzatý text pro ověření technologie
Zdroj: Wikipedia

Connections
Connector	Source	Target	Notes	
Association   
Unspecified 
	 Public  
Augustus
 	 Public  
<anonymous>

Association   
Unspecified 
	 Public  
Augustus
 	 Public  
<anonymous>

 

Gaius Caesar
Type:		Object    
Status:		Proposed.  Version 1.0.  Phase 1.0.
Package:	Augustus     Keywords:   
Detail:		Created on 21.5.2012.  Last modified on 30.5.2012.
GUID:		{C8DF9C9F-DDD2-4833-9941-F06461A0163F}

Gaia a jeho bratra Lucia adoptoval roku 17 př. n. l. císař Augustus,[2] který sám neměl mužského dědice. Jeho učitelem se stal Verrius Flaccus. V roce 13 př. n. l. se Gaius zúčastnil trojských her[3] a o pět let později byl představen vojsku v Galii. Augustovým přáním bylo, aby zastával co nejvíce čestných funkcí, takže se množila jeho reprezentační veřejná vystoupení (předsedání hrám). V letech 6 a 5 př. n. l. byl porůznu činný v kněžských úřadech (pontifex)[4] a obdržel i titul předák mládeže[5] (princeps iuventutis); zároveň se stal designovaným konzulem.
Jakožto Augustův dědic měl získat i vojenské zkušenosti. Příležitost k tomu se naskytla poté, co byl z Arménie vypuzen prořímsky orientovaný král Artavasdés a jeho místo zaujal Tigranés III., straník Parthů. V doprovodu význačných vojevůdců a vybaven mimořádnými prokonsulskými pravomocemi vytáhl Gaius roku 1 př. n. l. na východ, předtím však ještě uzavřel sňatek Livillou, dcerou Drusa staršího.[6] Cesta ho vedla přes Athény a Samos[7] do Egypta a Sýrie, kde 1. ledna 1 n. l. nastoupil svůj řádný konzulát. Koncem roku byl již v Arménii a s pomocí římského expedičního sboru tam dosadil na trůn nejprve Ariobarzana a po jeho brzké smrti Artavasda. Setkal se také s parthským králem Fraatem, který nové poměry u svých hranic uznal.
Přes tento slibný vývoj se objevily komplikace, neboť také Artavasdés poměrně brzy zemřel. Protiřímská strana v Arménii se pustila s Římany do tuhého zápasu, ačkoli Gaius obratně uznal za krále opět Tigrana III. Při obléhání města Artagiva, když se chtěl sejít s místním velitelem Addonem, byl Gaius 9. září 3 n. l. těžce raněn. Na zpáteční cestě zemřel v únoru příštího roku v lýkijském pobřežním městě Limyře.[8] Pohřben byl v Augustově mauzoleu.

Pozn.: Jedná se o převzatý text pro ověření technologie
Zdroj: Wikipedia

Julia ml.
Type:		Object    
Status:		Proposed.  Version 1.0.  Phase 1.0.
Package:	Augustus     Keywords:   
Detail:		Created on 21.5.2012.  Last modified on 30.5.2012.
GUID:		{CCE6BCA8-5720-434e-9073-99B3BBE26E7C}

Julia the Younger (19 BC - c. AD 29) (Classical Latin: IVLIA•MINOR[1]) or Julilla (little Julia), Vipsania Julia Agrippina, Iulilla, Julia, Augustus' granddaughter, or Julia Caesaris Minor, was a Roman noblewoman of the Julio-Claudian dynasty. She was the first daughter and second child of Marcus Vipsanius Agrippa and Julia the Elder. Along with her sister Agrippina the Elder, Julia was raised and educated by her maternal grandfather Augustus and her maternal step-grandmother Livia Drusilla.
Julia the Younger was the elder granddaughter of the Emperor Augustus, sister-in-law, stepdaughter and daughter-in-law of the Emperor Tiberius, maternal aunt of the Emperor Caligula and Empress Agrippina the Younger, second cousin of the Emperor Claudius, and maternal great-aunt of the Emperor Nero.

Pozn.: Jedná se o převzatý text pro ověření technologie
Zdroj: Wikipedia

Julia st.
Type:		Object    
Status:		Proposed.  Version 1.0.  Phase 1.0.
Package:	Augustus     Keywords:   
Detail:		Created on 21.5.2012.  Last modified on 30.5.2012.
GUID:		{CEF9278B-3A6D-45a7-96CD-659D0618CDF1}

Iulia, známá jako Julie starší či latinsky Iulia maior (konec 39 př. n. l. – druhá polovina 14 n. l. Rhegium), byla dcera císaře Augusta a jeho druhé manželky Scribonie. Narodila se v týž den, kdy se její otec rozvedl s matkou, aby si mohl vzít Livii Drusillu. Spolu se svými dětmi hrála významnou roli v římské politice, neboť Augustus už další potomky neměl.

Pozn.: Jedná se o převzatý text pro ověření technologie
Zdroj: Wikipedia

Connections
Connector	Source	Target	Notes	
Association   
Unspecified 
	 Public  
Julia st.
 	 Public  
<anonymous>

Association   
Unspecified 
	 Public  
Julia st.
 	 Public  
<anonymous>

 

Livia
Type:		Object    
Status:		Proposed.  Version 1.0.  Phase 1.0.
Package:	Augustus     Keywords:   
Detail:		Created on 21.5.2012.  Last modified on 30.5.2012.
GUID:		{B4644714-6968-4e0e-903F-CE44F1EB48E6}

Livia Drusilla, (Classical Latin: LIVIA•DRVSILLA, LIVIA•AVGVSTA[1]) (30 January 58 BC– 28 September AD 29), after her formal adoption into the Julian family in AD 14 also known as Julia Augusta, was a Roman empress as the third wife of the Emperor Augustus, as well as his advisor. She was the mother of the Emperor Tiberius, paternal grandmother of the Emperor Claudius, paternal great-grandmother of the Emperor Caligula, and maternal great-great grandmother of the Emperor Nero. She was deified by Claudius who acknowledged her title of Augusta.

Pozn.: Jedná se o převzatý text pro ověření technologie
Zdroj: Wikipedia

Connections
Connector	Source	Target	Notes	
Association   
Unspecified 
	 Public  
Livia
 	 Public  
<anonymous>

Association   
Unspecified 
	 Public  
Livia
 	 Public  
<anonymous>

 

Lucius Caesar
Type:		Object    
Status:		Proposed.  Version 1.0.  Phase 1.0.
Package:	Augustus     Keywords:   
Detail:		Created on 21.5.2012.  Last modified on 30.5.2012.
GUID:		{9750872D-8FA5-4a97-9543-D0293A3F3BF9}

17 př. n.l. - 2 n.l.
Lucius Julius Caesar (17 BC - 20 August AD 2), most commonly known as Lucius Caesar, was the second son of Marcus Vipsanius Agrippa and Julia the Elder. He was born between 14 of June and 15 July 17 BC with the name Lucius Vipsanius Agrippa, but when he was adopted by his maternal grandfather Roman Emperor Caesar Augustus, his name was changed to Lucius Julius Caesar. In the year of his birth, his maternal grandfather Caesar Augustus adopted him and his brother Gaius Caesar. He and his brother were raised and educated by their grandparents.
As he and Gaius were the heirs to Augustus they had promising legal and military careers. Lucius died in Gaul of an illness on August 20, 2 AD, at the age of 19. His death was followed 18 months later by the death of his brother Gaius on February 21, 4 AD. His younger brother Agrippa Postumus was consequently adopted by Augustus along with Tiberius.
It has been suggested by Tacitus that there may be been foul play involved in the death of Lucius and that Lucius' step mother Livia may have had a hand in his death. Livia's presumed motive may have been to orchestrate the accession of her own son Tiberius as heir to Augustus.[1]

Pozn.: Jedná se o převzatý text pro ověření technologie
Zdroj: Wikipedia

 

Octavia
Type:		Object    
Status:		Proposed.  Version 1.0.  Phase 1.0.
Package:	Augustus     Keywords:   
Detail:		Created on 21.5.2012.  Last modified on 30.5.2012.
GUID:		{6645984C-9D10-4456-93A8-29145F538CBA}

Octavia the Younger (69 BC – 11 BC), also known as Octavia Minor or simply Octavia, was the sister of the first Roman Emperor, Augustus (known also as Octavian), half-sister of Octavia the Elder, and fourth wife of Mark Antony. She was also the mother-in-law of the Emperor Tiberius, great-grandmother of the Emperor Caligula and Empress Agrippina the Younger, maternal grandmother of the Emperor Claudius, and paternal great-grandmother and maternal great-great grandmother of the Emperor Nero.
One of the most prominent women in Roman history, Octavia was respected and admired by contemporaries for her loyalty, nobility and humanity, and for maintaining traditional Roman feminine virtues.

Pozn.: Jedná se o převzatý text pro ověření technologie
Zdroj: Wikipedia

Connections
Connector	Source	Target	Notes	
Association   
Unspecified 
	 Public  
Octavia
 	 Public  
<anonymous>

 

Scribonia
Type:		Object    
Status:		Proposed.  Version 1.0.  Phase 1.0.
Package:	Augustus     Keywords:   
Detail:		Created on 21.5.2012.  Last modified on 30.5.2012.
GUID:		{541ECB3F-EEE4-4d5e-BD5A-08A1E2718317}

68 př. n.l. - 16 n.l.
Scribonia (68 BC - AD 16) was the second wife of the Roman Emperor Augustus and the mother of his only natural child, Julia the Elder. She was the mother-in-law of the Emperor Tiberius, great-grandmother of the Emperor Caligula and Empress Agrippina the Younger, grandmother-in-law of the Emperor Claudius, and great-great grandmother of the Emperor Nero.

Pozn.: Jedná se o převzatý text pro ověření technologie
Zdroj: Wikipedia

Connections
Connector	Source	Target	Notes	
Association   
Unspecified 
	 Public  
Scribonia
 	 Public  
<anonymous>